Retorikk

**RETORIKK** **__Retorikkens historie __**  Retorikk handler om hvordan mAan kan uttrykke seg på en best mulig måte. Ordenes makt - språk er makt - språkbeherskelse. Den retoriske lære ble utviklet i gresk og romersk antikk, 500 f.Kr til 200 e.Kr. bl.a. pga. store politiske omveltninger i det gamle grekenland som førte til tvister om jordrett. Dette førte til ”rettsaker” og det oppstod et behov for å ordlegge seg godt.

//Rhetor // = taleren, den som talte offentlig.

Tre viktige personer: Aritoteles (384-322 f.Kr.), filosof Marcus Tullius Cicero (106-43f.Kr.), romersk politiker Marcus Fabius Quintilian (ca.35-100e.Kr.) advokat og lærer

Quintilian: Retorikk er kunsten å //finne//, //ordne// (disponere), //formulere//, //huske// og //framføre// argumenter, med den hensikt å overbevise eller overtale.

__Den retoriske kunsten – etos, logos, patos __
 Tre måter å overbevise på: folk må like deg og dine ord, det du sier må virke sannsynlig, og tilhørernes følelser må beveges på den rette måten.

- Hvilke følelser vekker avsenderen? - Troverdighet - Følelser og engasjement
 * Etos **: de milde følelser, behage

- Kunnskap om menneskets følelser - En god taler; en god menneskekjenner
 * Patos **: de sterke følelser, bevege

- En sak kan ses fra ulike side - Tilpasse argumentasjonen til publikum - Sannsynliggjøre at det du sier er sant.
 * Logos **: hva man sier, argumentene, belære

1) INTELLECTIO – å tenke over
Kunsten å kombinere tenking med skriving, noen tenker for mye før de begynner, andre for lite.

2) INVENTIO – å finne momenter og argumenter som skal støtte opp om saken
<span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;">Hva er det man skal si? Hvor skal man finne stoffet? Idémyldring. Hvilke metoder bruker du når du skal skrive en oppgave? Hvor begynner du å lete? Hv-spørsmål kan være viktige: hvem, hva, hvor, med hva slags hjelpemiddel, hvorfor, hvordan, når? Eksempel: du skal skrive en tekst om en forfatter. Må vite noe om forfatteren, epoken, finner ut hva viktige ord betyr, etymologi.


 * <span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;">3) DISPOSISTIO – å ordne og fordele poengene slik at de kommer mest mulig til sin rett, fire deler: **

//<span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;">i. ////<span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;">Innledningen (exordium) // <span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;">Innledningen er kjempeviktig, uansett skriftlig eller muntlig. Direkte innledning: går rett på sak Indirekte innledning: går omveier, begynne med en fortelling eller lignende.

//<span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;">ii. ////<span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;">Saksframstilling, ”fortellingen”, (narratio) // <span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;">To viktige punkt: Klarhet – uttrykke seg enkelt, ”Det enkle er ofte det beste”, unngå komplekse setninger, logisk rekkefølge av begivenheter, ikke være for lang. Troverdighet – være nøytral, beskrive ting slik de er, men også viktig å fokusere på det som er relevant for den videre argumentasjonen, argumentasjonen må forberedes. Det er ingen vits å greie ut om en hel masse dersom du ikke har tenkt å ta det opp i argumentasjonen.

//<span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;">iii. ////<span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;">Argumentasjonen, (confirmatio) // <span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;">- fornuft/logos må dominere - argumentere for/mot noe, en tese - hva har man tenkt å si, hva er planen? - ikke for mange argumenter, kan svekke hverandre - motargumenter og hypotetiske innvendinger – styrke sin egen sak - ikke gå fra sterke til svake argumenter, mye bedre å gjøre det omvendt

iv. //<span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;">Avslutningen, (conclusio) //<span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;"> God avslutning, to deler: - Oppsummering; hva har man sagt og hvorfor?, bygge opp under egen sak, vitner om oversikt, trekke linjer, legger føringer på hva publikum husker. - Patosappell; følelser, men må være målrettede og tjene talerens sak, ender i et klimaks

Unngå ironi og en uklar slutt, ikke innfør nytt stoff i avslutningen. Betydningen av en god avslutning: - ikke overvurdere publikums hukommelse, liten forskjell på lek og lærd, stadig gjentakelse, oppsummere de viktige poengene. - publikum skal føle noe, få lyst til å gjøre noe, motiveres og inspireres.

<span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;">4) ELOCUTIO – språket, stilen
<span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;"> En god stil: korrekt, klar, passende og velformulert (Quintilian)
 * <span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;">Korrekt **<span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;"> – språkbruken, unngå tale/skrivefeil.
 * <span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;">Klarhet **<span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;"> – lett å forstå, ikke misforstås, snakk i enkle setninger, lange/korte setninger, men kan også utnyttes strategisk, f.eks. i reklame, bruk av metaforer kan gjøre teksten enda klarere.
 * <span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;">Passende **<span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;"> – tilpasset publikum, tenk over hvem du skal snakke/skrive til, snakk så de forstår og ikke kjeder seg, bruk alminnelige ord, la det være din stil, det som passer deg, høystil, mellomstil, lavstil, mellomstil mest vanlig.


 * <span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;">Retorikkens figurlære kan utnyttes for å utarbeide talen/teksten, se nedenfor. **

<span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;">6) ACTIO –framføring
<span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;">Framføringen – gester, kroppsspråk

En god lærer – tillit hos elevene, skaper og styrker tilliten ved å være en god taler, fagformidler og samtalepartner. Faget og emnet må være det sentrale i undervisningen, relasjonen er viktig, for eksempel finne en forfatter å le av sammen med elevene, læreren kan reflektere over sin egen språkbruk sammen med elevene.

<span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 14pt;">**RETORIKKENS FIGURLÆRE**

<span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;">Det følgende er basert på bøkene //I retorikkens hage// av Øyvind Andersen, og med noen eksempler fra //Retorikk// av Helge Nordahl (som ikke er pensumbøker for dere). Se også kapittel 3.3 i Torviks //Litteraturteori, litteraturlesing og litteraturformidling.//


 * <span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;">Figurer og troper **<span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;"> – måter å si ting på som bryter med vanlig uttrykksmåte.
 * <span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;">Trope **<span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;"> – den ”figurlige” bruken av enkeltord.
 * <span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;">Figuren **<span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;"> – gjelder flere ord eller større sammenhenger.

Quintilian: ”En trope er en overføring av et uttrykk (//dictio//) fra det feltet der det hører hjemme, til et felt hvor det ikke hører hjemme”.

Troper – vi bruker visse ord i stedet for de som egentlig hører til saken, og som er naturlig, normale eller med nærliggende.


 * ET LITE UTVALG TROPER**


 * <span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;">Synonym **<span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;"> – nesten sammenfallende ord; strid = kamp.


 * <span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;">Perifrase **<span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;"> – å uttrykke seg mer ordrikt; Bergen = byen med de syv fjell.


 * <span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;">Eufemisme **<span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;"> – omskriving for å unngå anstøt; å gjøre sitt fornødne.


 * <span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;">Litotes **<span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;"> – underdrivelse; det er //ikke lite// han har fått gjort i dag.


 * <span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;">Synekdoke **<span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;"> – andel for det som menes; ”dødelige” for ”mennesker”.


 * <span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;">Pars pro toto **<span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;"> – del for helhet; vårt daglige brød = all slags mat.


 * <span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;">Antonomasi **<span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;"> – fellesnavn for egennavn; ”helgenkongen” for ”Olav Haraldson”.


 * <span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;">Metonymi **<span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;"> – nærhet som garanterer forbindelse; jeg skal lese Bjørnson (forfatter istedenfor verk).


 * <span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;">Katakrese **<span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;"> – supplement med uttrykk fra et annet område, sammenblanding; stolben, flaskehals. Flaskehals brukt om tuten på flasken = katakrese. Flaskehals brukt om trafikk = metafor.

”Stemmen hans var en tirret vulkan som strevde med å holde seg unna jordskorpa” (Herbjørg Wassmo, //Det stumme rommet//).
 * <span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;">Metafor **<span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;"> – innebærer en sammenligning, man ser noe likt i noe ulikt, men metaforen gjør ikke sammenligningen eksplisitt. Quintilian sier: ”Metaforen skiller seg fra sammenligningen. For i det sistnevnte tilfelle blir det foretatt en sammenligning med saken, mens metaforen trer inn i stedet for saken.” Den gode metaforen får oss til å se tingene som de er og oppfatte hva saken //egentlig// dreier seg om.


 * TALEFIGUR OG TANKEFIGUR**


 * <span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;">Talefigur **<span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;"> – ordfigur eller uttrykksfigur, ordet selv brukes som virkemiddel, ordenes plass kan ikke endres uten at figuren faller. Talefigurer deles i tre grupper: tilføyelse, utelatelse og omflytting.


 * <span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;">Tilføyelse: **
 * <span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;">Paronomasi **<span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;"> – lydlikhet, men ikke semantisk sammenheng; oversetterne er blitt oversett.
 * <span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;">Anafor og epifor **<span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;"> – setninger som begynner/slutter med samme ord;
 * <span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;">Anafor **<span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;">: ”Han var storættet, storsnutet, storvommet og storaktig og meget annet på stor” (fra Lizzie Juvkam, //Bokhandleren Johannes//).
 * <span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;">Epifor **<span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;">: ”La Paris være grå – for alltid grå, sotgrå, sølvgrå, stuegrå, duegrå, perlegrå, kirkegrå, støvgrå” (fra Agnar Mykle, //Rubicon//).


 * <span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;">Utelatelse **<span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;">:
 * <span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;">Ellipse **<span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;"> – noe mangler i uttrykket syntaktisk; ”Jeg formann?”, eller logisk; ”Han hadde Eiffeltårnet på veggen”.


 * <span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;">Omstilling **<span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;">:
 * <span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;">Kiasme **<span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;"> – krysstilling av element; Du ser på meg, jeg ser på deg. ”Nu skal det drikkes og spises, spises og drikkes inntil fortid og fremtid er nedsenket i glemselens hav – skål!” (fra Sigurd Hoel. //Syvstjernen//).


 * <span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;">Tankefigur **<span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;"> – meningsfigur eller innholdsfigur, er ikke avhengig av ordenes klang og presisering. (Eks.: ironi, innrømmelse, sammenligning.)


 * <span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;">Det retoriske spørsmål **<span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;">– ”Skulle jeg sittet der ute å gjøre noe?”


 * <span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;">Utrop **<span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;"> – ”For en situasjon!”


 * <span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;">Antitese **<span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;"> – motsetning; ”Stort hode og lite vett”.

<span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;"> <span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt;">
 * Ironi** <span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt; font-weight: normal;">– å si noe annet enn det man mener.
 * Paradokset** <span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt; font-weight: normal;">– sannhet kamuflert som selvmotsigelse.
 * Direkte henvendelse** <span style="font-family: 'Verdana','sans-serif'; font-size: 10pt; font-weight: normal;">– ”Kjære landsmenn”

** RETORIKK- **** Oppgave **
Du skal a) finne en tale og tolke denne talen gjennom bilder og lyd. Du skal lage en tolkning gjennom movie maker eller at annet program du kan bruke. b) skrive en logg hvor du begrunner hvilke valg du har gjort. a) Kommer budskapet til talen fram? b) Er det god sammenheng mellom bilder og lyd? c) Virkemidler ||
 * Tolke en tale. **
 * a) og b) legges i fagblogg – arbeidet vises i klassen og elevene vurderer hverandres arbeid **
 * Vurdering: Elevene gir hverandre tilbakemeldinger ut fra følgende kriterier:

Du må velge hva slags tale dette er, og bruke retoriske virkemidler som passer til situasjonen. I tillegg til å skrive en tale, skal du levere en logg hvor: Husk å si noe om logos, etos og patos når du begrunner valgene dine.
 * Oppgave 2**
 * Skrive en tale.**
 * **Oppgave 3**
 * 1) beskriver kommunikasjonssituasjonen for talen din. Få med **formål** med talen, **sender, mottakere(e) og anledning**.
 * 2) nevner hvile retoriske virkemidler du benytter og hvorfor. F.eks. **gjentagelse, metafor, sammenligning, retorisk spørsmål....**
 * 3) hva slags kroppsspråk, stemmebruk, klesdrakt mv. som passer til din talesituasjon og hvorfor.

1. TALEN: Hvordan er selve talen? Får du fram budskapet på en god måte? 2. LOGG: Svarer du på oppgavene 1,2 og 3 + etos, logos, patos. ||  ||
 * Legges i fagblogg – talen framføres for klassen.** || Vurdering - Margrethe vurderer m karakter.