TYPISK+NORSK

Dette kapitlet fra ”Kulturforskjeller i praksis” (Hylland Eriksen m fl) (sammendrag av meg) • Se på forsøkene på å definere hva norsk kultur er • Se hvilken typer identitet minoriteter utvikler i spenningsfeltet mellom norsk kultur og væremåte, deres egen opprinnelige kultur og internasjonal påvirkning • En tradisjonalistisk ideologi som bejubler og glorifiserer en angivelig og gammel tradisjon (noe som er en moderne tenkemåte) • Stemmer dette overens med det du forbinder med ordet ”nasjonalisme”? • Utviklet i perioden 1814 – 1905 • Tilhengere: de dannede i byene – trykket den norske bondekulturen, den folkelige kulturtradisjonen til sitt bryst og lot den framstå som et uttrykk for det norske og dets sjel. • På midten av nittenhundretallet: en nasjonal symbolverden inspirert av natur og bondeliv. Nasjonal diktning, malekunst, musikk, språk – elementer som skulle bygge opp bevisførselen om at Norge var en nasjon med rett til politisk suverenitet. • Folkedrakter, folkemusikk og bondemat som rømmegrøt og spekemat ble nasjonale symboler også for folk som ikke hadde vokst opp med slike skikker. Byfolk definerte hva som var nasjonal kultur. • Dette uttrykte et etnisk særpreg samtidig som det vektla det kulturelle fellesskapet mellom by og land – et fundamentalt trekk ved nasjonalisme. • Tenk på bildet av kong Olav på trikken under oljekrisa i 1973 – han er ”en av oss”, vi tilhører det samme kulturelle fellesskapet. Skolen er det stedet barn lærer om sin kulturarv, og læres ”troskap og lojalitet” til nasjonen: Man lærer mer om nasjonal litteratur og historie enn om andre nasjoners. I Sverige finnes det knapt noen som vet hvem Henrik Wergeland var…..
 * Norskhet – hva er det? **
 * Hva er nasjonalisme? **
 * NASJONEN SOM IDEOLOGI **

Historieundervisning og historieskriving har vært opptatt av å bygge nasjonen, og det nasjonale har fått mer plass enn europeisk påvirkning og tendenser, for eksempel. Mye av det vi definerer som særnorsk, er påvikninger fra andre kulturer, uten at vi er klar over det… (f.eks rosemaling, bunader med mer)

Hva slags Norge ar det en innvandrer møter og skal integreres i? Norge er ganske flerkulturelt, også om vi ser bort fra innvandrerne. Fra et nasjonalistisk synspunkt kan utviklingen i retning av økende kontakt med fremmede folk – gjennom reising, satelittfjernsyn, internett og innvandring – virke som en trussel mot det nasjonale særpreg, noe som har vist seg i kritikk av globalisering og kommersialisering av kulturen. Kan man beskytte seg mot dette? Vil man beskytte seg mot dette?
 * VERDEN KOMMER TIL NORGE **

En annen tendens er Norges skepsis til EU. Debatten både på 1990- og 2000-tallet dreier seg om bevaring av norsk identitet og norsk kulturelt særpreg. EU-motstandere frykter at særnorske aspekter vil gå tapt som distriktspolitikken, trygdesystemet og støtteordninger for norsk litteratur…

Er det mulig å være både nordmann og verdensborger i en globalisert verden? Og når det gjelder EU, vil det være mulig å være både nordmann og europeer på like forpliktende måter. En tredje tendens er framveksten av det flerkulturelle, eller snarere fleretniske samfunn i Norge. Selv om Norge har tatt i mot forholdsvis få innvandrere sammenliknet med f.eks Sverige eller Tyskland, er de nye kulturelle minoritetene i ferd med å sette sitt preg. Vil de være et eksotisk fremmedelement ? Eller er det mulig å utvikle en norsk identitet så romslig at muslimer med asiatisk opprinnelse får plass der?

Den lette versjonen: Det som gjør mennesker norske, er at de er født i Norge, har en norsk dialekt som morsmål og er norske statsborgere. Men kan det finnes ulike grader av norskhet? Hva med norskfødte barn av innvandrere? Er de norske, litt norske eller unorske? Hvor norske er etniske nordmenn selv, som henter mye av sin identitet fra amerikansk kultur og har et internasjonalt forbruksmønster. Antropolog Anders Johansen sier at ”kulturen i Norge er ikke utpreget norsk”.
 * HVA BESTÅR DET SÆRNORSKE I? **

Det særnorske kan forklares ut fra vår historie: Norge har tradisjonelt ikke hatt noen sterk lavadel eller et solid byborgerskap, og nordmenns forfedre var stort sett bønder og fiskere fram til begynnelsen av det tyvende århundre. Den norske likhetsideologien og motvilje mot sentralisering har lenge vært kjennetegn på det typisk norske, og utvilsomt også viktige faktorer i norsk EY-motstand. To bøker: Hans Magnus Enzenberger ”Norsk utakt” og Arne Martin Klausen: Den norske væremåten” er to bøker som begge handler om norsk identitet. Den første av en tysker som gir et ironisk men vennlig bilde av det særnorske. Den andre en antropologisk studie av norsk identitet. I ”Væremåten” påstås det at Norge ikke har en rotfestet bykultur, og derfor har flyttet bygdas idealer til byen når vi har blitt urbanisert. Nordmenn mangler derfor den toleranse, den fleksibilitet og det vidsyn som preger moderne bykulturer. ”Du kan få meg ut av Valdres, men du får aldr Valdres ut av meg” – Kan denne holdningen være med å prege nordmenns møte med andre kulturer?

Å være norsk i dag er annerledes enn å være norsk for 30 år siden. Det kan være andre aspekter enn nasjonal tilhørighet som er med å forme identitet. Dagens ungdomskultur med internasjonaliert. Hver ny generasjon må forme sin identitet, og her er det både kontinuitet og forandring i forhold til forrige generasjon. Hva vil være typisk norsk om 50 år? Uansett vil det finnes nordmenn som betrakter seg som norske og definerer hva som er norsk.
 * NORSK IDENTITET I FRAMTIDEN **

KARTET OG TERRENGET Kultur er noe annet enn identitet, og de gjensge forestillingene om egen kultur er noe annet enn egen kultur. · Nordmenn tror kanskje at vi er et potetspisende folk. Nordmenn er faktisk det minst potetspisende folket i Europa. · ”Alle” drar til fjells i påsken. Bare 13 % gjør det. · Nordmenn er et landsens folk. ¾ bor i byer. · Nordmenn er bønder. Bare 4% er det. Ikke alltid lett å trekke grensen mellom hva som er oppfatning av kultur og hva som **er** kultur. Oppfatningene av kultur er en del kulturen selv.

Det er en vanlig forestilling at mennesker har et medfødt behov for dype røtter og en fast identitet. Hvordan er det da å være ”annen- og tredjegenerasjonsinnvandrer” ( eller mer presist første og annen generasjons nordmenn)? Hvem er jeg om mine foreldre er tyrkere og jeg selv vokst opp i Norge, har to morsmål og ”lever i to verdener”? Er jeg da tyrkisk eller norsk? Hvorfor er det viktig for et menneske ”å ha en kultur”? Psykologiske behov for stabilitet og sosiale behov for fast gruppe tilhørighet, nevnes som grunner, men begrunnes sjelden. Er det slik at at disse behovene bare kan tilfredsstilles ved at alle og enhver har en kultur? Mennesker kan godt føle trygghet og sikkerhet uten å ha en fast forankring i en nasjonal kultur. Det er derfor mulig at det største problemet for dem som ”lever i to kulturer” at en samlet offentlighet avkrever dem en kulturell identitet. Har men ikke en kulturell identitet, får man skaffe seg en!
 * TRENGER VI EN IDENTITET? **

Forfatteren Salman Rushdie sa at det er trær som har røtter, ikke mennesker, (de har føtter!) Det at et menneske trenger en identitet for å føle seg i balanse, betyr ikke nødvendigvis at det må være en nasjonal eller etnisk identitet.

** Hva er typisk norsk? ** ** Prosjektbeskrivelse **

//Opplæringen skal bidra til den enkeltes selvutvikling og danning gjennom refleksjon over egen kultur og identitet.// //Eleven skal kunne// · //skape egne tekster tilpasset ulike kommunikasjonssituasjoner// · //drøfte eksempler på ulike utfordringer ved tverrkulturell kommunikasjon// · //vurdere kommunikative aspekter ved egne og andres presentasjoner og gi konstruktiv tilbakemelding til andre//
 * Mål fra læreplanen:**

I grupper på 2 og 3, lag en presentasjon av hva som er **typisk norsk**. Det vil være naturlig å behandle både kulturytringer (kunst og musikk, fritidssysler og fester, mat og drikke etc) og kulturelle verdier (religion, holdninger til arbeid og til familien etc). Del arbeidet i følgende emner: introduksjon hva nordmenn mener er typisk norsk hva utlendinger mener er typisk norsk en sammenligning av de to meningene konklusjon
 * Produktet:**

Vis til både **primær-** (intervjuer med f. eks utvekslingselever, utlendinger som bor i Norge, førstegenerasjonsinnvandrere etc.) og **sekundærdata** (stoffet som dere har fått utdelt, og gjennomgått: Fra Dahl: ”Møter mellom mennesker”, Hylland Eriksen: ”Kulturforskjeller i praksis”). Arbeidet skal bære minst mulig preg av synsing. Vis til teorien. Oppgi kilder.

Presentasjonsformen får dere bestemme selv, skriftlig/muntlig (for eksempel: PowerPoint) eller muntlig (for eksempel: radiokåseri, rollespill). Før dere starter må dere diskutere målgruppe, hensikt, kanal, tegnbruk og eventuelle støykilder. Baser bestemmelsene deres på kommunikasjonsteori(er).

Teoribakgrunn om både kulturbegrepet og kommunikasjons-former. || Gruppedannelse - teoribakgrunn || Arbeid med prosjektet i timene || Sammensying av delene Utarbeidelse av konklusjonen Framføring og vurdering ||
 * Tidsrammen:**
 * Høst 2008** ||
 * Høst 2008** ||
 * UKE 47 fredag 20.11** ||
 * UKE 47 fredag 20.11** ||
 * UKE 48** ||
 * UKE 48** ||
 * UKE 49**
 * Mandag 30.11**
 * Torsdag 03.12** ||
 * Torsdag 03.12** ||

Dere får én karakter på prosjektet, basert på egenvurdering, elevvurdering og lærervurdering
 * Evaluering:**