Kulturteori


 * IntroduksjonsPowerPoint:

Øyvind Dahl ** Læreverk for programfaget Kommunikasjon og kultur (KK 1)
 * Å forstå og bli forstått **

Ordet kultur bygger på de latinske substantivene //cultura //, som stod for dyrking av jorden, og //cultus //, som stod for dyrking av gudene. De to betydningene finner vi også igjen i den norske bruken av ordet kultur. På den ene siden betegner kultur en menneskelig aktivitet som innebærer en bearbeidelse av naturen og annet råmateriale vi finner rundt oss, på den andre siden betegner det åndsarbeid – altså arbeid med tanker og ideer.
 * 1. Kultur **
 * //Hva er kultur? //**

Disse betydningene ligger også under forskjellige måter ordet brukes på i norsk sammenheng i dag. Vi kan sette opp denne litt forenklede oversikten over hvordan ordet «kultur» brukes (tilpasset etter Johansen 1999 97).

1. Kultur som åndsliv og produkter av slik aktivitet, både «finkultur» og «ukultur»: litteratur, billedkunst, musikk, teater, fjernsyn og andre skapende aktiviteter. (Humanvitenskap og kunst.) 2. Kultur som aktiviteter , det «utvidede» kulturbegrep, som innebærer at det er et kulturelt aspekt ved alle aktiviteter, redskaper og gjenstander: idrett, fritidsaktiviteter, undervisning, sosialarbeid, mat, verktøy, klesdrakt …(Velferdspolitikk og organisasjonsliv.) 3. <span style="color: red; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Kultur som arv og minne <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">: tradisjoner, kulturlandskap, kystkultur, kulturgjenstander … Det gamle er bærer av identitet: språk, religion, eventyr, sagn, vikingskip, stavkirker, karjoler … (Human- og samfunnsvitenskap, folkeminne, museum og kulturvern.) 4. <span style="color: red; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Kultur som livsform <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">, som en særlig måte å leve på eller være på: steinalderkultur, indianerkultur, japansk kultur, nordlandskultur, forretningskultur, sykehuskultur, MC-kultur … (Samfunnsvitenskap, sosialantropologi.) 5. <span style="color: red; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Kultur som meningsfellesskap <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">: mønster av mening, koder, ideer, verdier, normer, identitet … (Studiet av kommunikasjon.)

2 Det er ikke skarpe grenser mellom disse betydningene, og egentlig er vel alle av interesse i studiet av kommunikasjon. Felles for alle disse betydningene er at kultur er noe menneskeskapt. Kultur innebærer en bearbeidelse av natur – en dyrking.

<span style="color: purple; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Eksempel Ordet kultur er ofte brukt om den måten mennesker lever på. Det finnes beskrivelser av ungdomskultur, organisasjonskultur, forretningskultur, innvandrerkultur, japansk og norsk kultur. Her tenkes det nok mest på den fjerde betydningen: kultur som livsform. Men den femte betydningen: meningsfellesskap ligger kanskje under alle de fem kategoriene.

<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Skriv ned hva du kommer på når ordet <span style="color: red; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">kultur <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">blir nevnt. Musikk, mat, klær, teater, spiseskikker, ideer, osv. La det bli en ren idédugnad der du skriver ned likt og ulikt. Prøv deretter å sortere de begrepene du har skrevet ned i de fem kategoriene som finnes i oversikten ovenfor. Gjør til slutt rede for ulike måter ordet kultur brukes på.
 * <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Oppgave **

<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">I hverdagens kulturmøter i skoler, barnehager og avisdebatter møter vi ulike oppfatninger av kultur. Vi kan skille mellom det normative kulturbegrep, det beskrivende kulturbegrep og det dynamiske kulturbegrep.
 * //<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 14pt;">Kulturforståelse //**

<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">En //<span style="color: red; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">normativ kulturforståelse //<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">(norm = regel, målestokk) forutsetter at det finnes en felles målestokk for eksempel for kunstnerisk kvalitet og menneskelig vekst. For at det skal kunne tales om god og dårlig kultur, finkultur og ukultur, må vi ha et felles verdimål. Før i tiden var det gjerne den kulturelle eliten som satte normene for hva som var bra og «dannet». Opera og klassisk musikk var for eksempel ansett som finkultur mens jazz og popmusikk var ukultur. Moderne medie- og massekommunikasjon har problematisert dette. Hvis vi kaller det som andre liker for ukultur, har vi felt en dom over dem. Finnes det for eksempel et verdimål som er gyldig både for opera og såpeopera?
 * <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 13pt;">Det normative kulturbegrepet **

<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">I India praktiserte man en tradisjon som har vært kalt enkebrenning. Når en stormann døde, så ble enken brent levende på kremasjonsbålet sammen med liket av mannen. En slik skikk vil kollidere med norsk rettsoppfatning. Er norsk rettsoppfatning normativ? Hva er best: enkebrenning eller enkepensjon? Er det noe som er bedre enn andre ting når vi diskuterer kultur? Eller skal vi bare godta tingene slik de er og holde oss til en beskrivende kulturforståelse?
 * <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Oppgave **

<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Er det riktig å lage en skala over leveformer, slik som det tidligere ble gjort innenfor vitenskapen, der man satte «primitive», «kulturløse» folkeslag på bunnen og de «dannete» og «siviliserte», hvor selvsagt europeerne hørte hjemme, på toppen? Eller er alle kulturer like bra og like dårlige?
 * <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Spørsmål til samtale: **

3 <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">En <span style="color: red; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">beskrivende kulturforståelse <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">nøyer seg med å beskrive ulike menneskelige aktiviteter eller livsformer. Poenget er at en ikke skal felle noen dom over kulturelle aktiviteter, men beskrive mest mulig fordomsfritt alt hva mennesker har frembrakt og vedlikeholdt for å kunne kommunisere med hverandre enten det er godt eller dårlig, og enten en liker det eller ikke. Også innenfor den beskrivende kulturforståelsen har det skjedd endringer. De tidligste antropologene – de som studerer «fremmede» kulturer – drog ut til fjerne stammefolk for å måle hjerneskaller, beskrive redskaper og hustyper og notere de innfødtes merkelige skikker. Målet var å dokumentere vitenskapelig at det fantes slike fremmede mennesker, raser eller sivilisasjoner, som man kalte dem.
 * <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 13pt;">Det beskrivende kulturbegrepet **

Fig.1.1. Linné delte menneskeheten i 5 ulike raser i 1735. //<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Homo europeicus //<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">: «hvit, sangvinsk, smart og oppfinnsom.» //<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Homo africanus //<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">: «Svart, kruset hår, bred nese, slu, lat, bekymringsløs.» (Holm and Skorgen 2006:48) Målestokken var europeerne selv: «Negertypen er i utpræget Skikkelse overordentlig hæslig … Huden uddunster stedse en ubehagelig Lugt» (Se fig. 1.1. fra 1888). Den hvite rase ble plassert på toppen av rangstigen som den mest dannete og utviklete. Slik sett ble denne beskrivelsen normativ, der «de andre» ble sett og bedømt ut fra europeiske normer. Det lå i de fremmede folkeslagenes kultur å opptre på en bestemt (ofte barnslig) måte.

Fig 1.2 Bilde fra Torbjørn Egners bok om hottentottgutten Hoa, eller bilde av negerkongen i boken om Pippi Langstrømpe.

Fig. 1.3 Lærebok fra etter krigen.

I mellomkrigstiden utviklet antropologene en <span style="color: red; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">funksjonalistisk samfunnsforståelse <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">. De mente at alt det folk gjorde hadde en funksjon som bidrog til å opprettholde en bestemt kultur som kunne beskrives. Kulturen ble oppfattet som en ensartet størrelse. Man mente at alle i gruppen tilhørte samme kultur og bare hadde forskjellige roller og rettigheter ut fra ulike funksjoner i samfunnet. Ritualene var til for å opprettholde funksjonene. Menneskenes handlinger var på mange måter kulturbestemt. Hva de gjorde kunne forklares ut fra den kultur de var en del av.

<span style="color: red; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Det beskrivende kulturbegrepet <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">har vært et av de mest maktfulle begreper gjennom tidene. Med dette tilsynelatende <span style="color: blue; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">objektive <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">begrepet kunne «de andre», såkalte naturfolk, beskrives ut fra betrakterens eget ståsted og egne ideer om hva kultur var. Forskeren satte sitt eget folk (gresk: //<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">etnos //<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">) i sentrum og vurderte de andre ut fra denne synsvinkelen ( <span style="color: blue; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">etnosentrisk beskrivelse <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">). I dag finnes det forskere fra ulike kulturkretser. En forsker med //<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">maori //<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">-opprinnelse i New Zealand, Linda Tuhiwai Smith, gir i følgende sitat et innblikk i hvordan det var å være den som ble beskrevet av de såkalte vitenskapsmennene (for de var som oftest menn). 4 Et av de antatte karakteristika ved oss primitive folk var at vi ikke kunne bruke våre hjerner eller vårt intellekt. Vi kunne ikke oppfinne ting, vi kunne ikke skape historiske institusjoner, vi hadde ingen forestillingsevne, vi kunne ikke produsere noe av verdi, vi visste ikke hvordan vi skulle utnytte vår jord og andre av jordens naturlige resurser. Endelig praktiserte vi ikke sivilisasjonens spill. Ved å mangle disse dyder diskvalifiserte vi oss selv, ikke bare fra sivilisasjonen, men fra selve menneskeheten. Med andre ord var vi ikke «ordentlige mennesker». Noen av oss ble ikke engang betraktet som delvis menneskelige (Smith 1999:25 egen oversettelse). Når vi sammenligner den «vitenskapelige» uttalelsen fra 1888, den mindre vitenskapelige karakteristikken fra læreboka i 1948, og det maori-forskeren skriver i 1999, blir det svært tydelig hva slags vestlig overlegenhet som lå bak kolonitiden og vestlige forskeres arroganse når de registrerte de såkalte naturfolkene. Samtidig dokumenterer Linda Tuhiwa Smith hvordan det føltes å bli karakterisert som et folk «som ikke kunne bruke våre hjerner», som «ikke visste, hvordan vi skulle utnytte vår jord», og hvordan noen «ikke engang ble betraktet som delvis menneskelige». I dag er det ingen som tviler på at maoriene brukte hodet ettersom de gjennom generasjoner levde i samspill med naturen. For eksempel unngikk de å overfiske områder slik at fiskearter døde ut. Kolonimakten tok feil da den ikke trodde at de innfødte kunne bruke sine hjerner (Jensen 2005).

Det <span style="color: red; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">beskrivende kulturbegrepet <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">brukes stadig. Den norske antropologen Arne Martin Klausen definerer kultur slik: … ideer, verdier, regler, normer, koder og symboler som et menneske overtar fra den foregående generasjon, og som man forsøker å bringe videre – oftest noe forandret – til den neste generasjon». Kultur er med andre ord «alt vi lærer om rett og galt, stygt og pent, nyttig og unyttig, om daglig atferd og meningen med livet. (Klausen 1992 27).

Forskere som bruker det <span style="color: red; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">beskrivende kulturbegrepet <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">er i store trekk enige om følgende: <span style="color: red; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Kultur <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">kan avgrenses til et folk eller en gruppe som har enkelte fellestrekk som bygger på fortiden og endres langsomt. Man kan f. eks. tale om norsk kultur, østlandskultur, ungdomskultur eller bedriftskultur. Man går ut fra at alle i en kultur deler verdier, regler og normer – en <span style="color: red; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">essens <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">.

Dette <span style="color: red; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">essensialistiske kulturbegrepet <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">brukes som forklaring på at folk handler som de gjør.

<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Hva synes du er typisk for norsk kultur? Hyttetur, peiskos, lusekofte, osv. Lag en liste over typiske norske kulturtrekk. Er det en essensialistisk beskrivelse du har laget? I Norge snakkes det ofte om at vi er blitt et <span style="color: blue; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">flerkulturelt samfunn <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">. En tenker da på at vi har mange mennesker med ulik bakgrunn, <span style="color: blue; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">språk <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">eller <span style="color: blue; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">religion <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">innenfor våre grenser. Hvert menneske oppfattes som en representant for en bestemt kultur ut fra sin tilhørighet i et større eller mindre fellesskap. 5 Kultur er altså noe som karakteriserer en gruppe, en <span style="color: blue; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">subkultur, <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">det enkelte samfunn eller nasjon. Norsk kultur er forskjellig fra dansk og svensk kultur og vesentlig annerledes enn japansk kultur.
 * <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Oppgave **

<span style="color: red; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Delkulturer <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">eller <span style="color: red; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">subkulturer <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">(underkulturer) betegner undergrupper av mer omfattende grupper. Et jentefotballag kan ses som en subkultur av skolekulturen som igjen er en subkultur av ungdomskulturen. Dersom subkulturen er i motsetning til vertskulturen, kalles den en <span style="color: red; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">motkultur <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">.

<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">1. Hva mener vi når vi sier at en kultur er etnosentrisk? 2. Hva er en subkultur? Finn eksempler. 3. Hva er en motkultur? Finn eksempler. 4. Hvordan ville du oppleve det dersom noen vitenskapsmenn kom og sa at din kultur var underlegen og primitiv?
 * <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Oppgave **

<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Våre dagers globalisering har ført til at det <span style="color: blue; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">beskrivende <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">og <span style="color: blue; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">essensialistiske kulturbegrepet <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">er kommet under kritikk, ikke minst av antropologene selv.
 * <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 13pt;">Det dynamiske kulturbegrepet **

<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">En norsk elev kan for eksempel sitte på trikken i Oslo og //<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">chatte //<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">ved hjelp av mobilen med enaustralsk venn i Sydney, eller med en brasiliansk elev i Rio de Janeiro. De har utviklet sitteget //<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">chatte- //<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">språk og sin egen sjargong. De liker samme hip-hop-musikk, ser de samme (amerikanske) filmene, drikker den samme coca cola, spiser den samme burgeren på MacDonalds uansett hvor i verden de befinner seg. Hvilken kultur har disse ungdommene? Samme dag som australieren kan surfe i bølgene, kan den norske eleven stå på ski i Nordmarka eller besøke sin bestemor som ikke vet opp eller ned på mobilen. //<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Har //<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">bestemor og eleven den samme norske kultur? Eller er det eleven og vennen i Sydney som //<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">har //<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">eller deler samme kultur? Hva skulle kulturelle grenser bety i dette tilfellet? I en artikkel som den norske professoren Thomas Hylland Eriksen ganske betegnende kaller «Det tapte kulturelle øyrike» sier han: Kultur eller kulturer, om man vil, er ikke udelelige pakker av skikk og bruk som man enten har eller ikke har. Mennesker er kulturelle blandingsprodukter. (Eriksen 1994:14).
 * <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Spørsmål til samtale **

I våre dager er det ikke mulig å avgrense kulturene verken geografisk eller tematisk. Kulturenmå forstås mye mer dynamisk. «Med en <span style="color: red; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">dynamisk kulturforståelse <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">er kultur ikke noe et menneske har, men noe en persongjør gjeldende i det sosiale spillet i forhold til andre mennesker.» (Svane 2004:97). Kultur er ikke noe et folk eier.

6 Kulturer kan, ifølge en //<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">dynamisk kulturforståelse //<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">, ikke beskrives som «øyer» eller «båser» som man kan putte mennesker inn i. Kulturer er ikke uforanderlige ensartede (homogene) enheter som vi kan forklare mennesker ut fra.

<span style="color: purple; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Eksempel Når unge mennesker lytter til hverandres musikk, og diskuterer hva de liker eller ikke liker, laster ned spesielle //<span style="color: purple; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">hits //<span style="color: purple; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">og deler med hverandre, er de med på å definere hva som skal være musikk-kulturen blant ungdom. Dette gjelder ikke bare musikk-kultur, men moter, trender, talemåter, oppførsel. Slik sett er kultur er hele tiden utsatt for «forhandlinger» mellom mennesker i samspill.

<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Hylland Eriksen har en dynamisk tilnærming når han definerer begrepet på følgende måte: Kultur er det omskiftelige meningsfellesskapet som gang på gang etableres og forandres når mennesker gjør noe sammen (Eriksen 1998:25). Forskere som bruker dette <span style="color: red; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">dynamiske kulturbegrepet <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">er stort sett enige om følgende: <span style="color: red; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Kulturer <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">er //<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">ikke //<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">lukkede, ensartede (homogene) enheter. Kulturene kan ikke avgrenses til et geografisk sted. Kultur er ikke noe man har, men noe man gjør. Kultur er noe som skapes mellom menneskene når de kommuniserer med hverandre. Derfor er den alltid i forandring. Kulturer er //<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">arenaer //<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">hvor konkurrerende oppfatninger møtes og strides. Menneskenes handlinger og oppførsel kan ikke forutsies nøyaktig. En må undersøke konkret hvilke elementer menneskene gjør gjeldende i en gitt situasjon. Forenklet kan en si at det <span style="color: red; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">dynamiske kulturbegrepet <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">lyder slik: <span style="color: red; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Kultur er vår stadige nyfortolkning av situasjonen i møte med andre. <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;"> En <span style="color: red; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">fortolkning <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">er en personlig, subjektiv oppfatning av et budskap. Dette budskap kan være formidlet gjennom samtale, fortelling, reklame, politikk, eller annen mellommenneskelig kommunikasjon. Med <span style="color: red; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">nyfortolkning <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">mener vi ny forståelse. Eller for å si det på en annen måte: «Jeg blir til i møte med deg.»

Hver dag står vi overfor valg. Hvordan skal jeg kle meg? Hva skal jeg spise? Hvordan skal jeg snakke med mine venner? Med mine foreldre? Hva er det jeg vil legge vekt på i denne situasjonen? Ofte er mine valg påvirket av hvordan andre i min omgangskrets tolker situasjonen. Vi er kanskje enige om at alle med norsk pass er norske, men det er mange måter å være norsk på. For 40 år siden var det eneste naturlige at mor var hjemmeværende og tok seg av barn og husstell mens far var forsørgeren. I dag har far rett på pappaperm for å kunne ta seg av familien. Også mor har ofte arbeid utenfor hjemmet. I mange norske minoritetsfamilier er kjønnsrollemønsteret mer slik som det var for 40 år siden blant de opprinnelige norske.

<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">7 Hva er norsk kultur i dag? Hvordan er ungdomskultur og hvordan er foreldrekultur? Går det an å avgrense den norske kulturen og putte den i en boks? En parallell til denne diskusjonen om kultur er <span style="color: blue; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">språket. <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Vi har alle individuelle måter å uttrykke oss språklig på, men vi møtes på en felles arena som bidrar til felles forståelse av lyder og kroppsspråk. Samtidig skjer det en kontinuerlig endring av språklige koder og uttale.
 * <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Spørsmål til samtale **

<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">La oss sette det beskrivende og det dynamiske kulturbegrepet opp i en tabell (tilpasset etter Jensen 2005 23).
 * <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 13pt;">Litt kulturteori og -praksis **

som et menneske overtar fra den foregående generasjon og som man forsøker å bringe videre – oftest noe forandret – til den neste generasjon || <span style="font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Kunnskap, mening og verdier, som mennesker ustanselig gjør gjeldende i forhandling med andre innenfor ulike sosiale fellesskap. Man kan tilhøre ulike sosiale fellesskap på en gang || kultur? || <span style="font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Mennesker hører til en kultur som kan avgrenses || <span style="font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Kultur skapes mellom mennesker i samhandling || samme for alle i en kultur? || <span style="font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Felles verdier for alle i gruppen || <span style="font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Forskjellige verdier hos forskjellige mennesker i gruppen || kultur for oss? || <span style="font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Kultur styrer mennesker || <span style="font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Mennesker forhandler kultur || betydning kjent? || <span style="font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Kulturers betydning kan forutsies || <span style="font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Kulturers betydning kan undersøkes || undersøker man kultur? || <span style="font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Spørreundersøkelser er best for å dokumentere hvordan mennesker handler || <span style="font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Feltarbeid og intervju er best for å dokumentere hvilke kulturelle koder menneskene gjør gjeldende i et samspill ||
 * <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Alminnelige spørsmål || <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Det beskrivende kulturbegrep || <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Det dynamiske kulturbegrep ||
 * <span style="font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Hva er kultur? || <span style="font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Ideer, verdier, regler og normer
 * <span style="font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Hvor finnes
 * <span style="font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Er verdier de
 * <span style="font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Hva betyr
 * <span style="font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Er kulturers
 * <span style="font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Hvordan

<span style="color: purple; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Eksempel Hva betyr disse forskjellige tilnærmingene til kultur i praksis? En lærer som har elever med minoritetsbakgrunn i klassen vil gjerne generalisere ut fra tidligere erfaring med elever fra samme etniske gruppe. Læreren vil anta at elev og foreldre deler verdier med andre foreldre med samme etniske bakgrunn og forventer en lignende oppførsel fra nyankomne. Religion, mat og klesdrakt tillegges samme betydning. Læreren vil begrunne foreldrenes handlinger med at det ligger i deres kultur. Dersom de kommer for sent til avtalt møte, vil læreren anta at det ikke er fordi de ikke nådde bussen, men fordi det ligger til deres kultur å ha en annen tidsoppfatning.

<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Dersom <span style="color: red; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">det beskrivende kulturbegrepet <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">legges til grunn betyr det her: • At man søker å finne fellestrekk mellom personer med samme kulturelle bakgrunn. • At man forsøker å forklare personenes handlinger ut fra deres kultur.

8 Dersom læreren hadde anvendt et dynamisk kulturbegrep, ville erfaringer med foreldre med annen etnisk bakgrunn være den samme, men læreren ville benyttet sine erfaringer på en annen måte. Læreren ville passe på å ikke generalisere og i stedet forsøkt å finne frem til hvorfor foreldrene handler slik som de gjør i denne spesielle konteksten. Hva betyr forholdene hjemme, transport, alder, kjønn, antall søsken, utdannelse, arbeid og boligforhold? Har deres handlemåte endret seg i møte med andre innvandrere og i møte med det norske storsamfunnet?

Dersom <span style="color: red; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">det dynamiske kulturbegrepet <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">legges til grunn betyr det her: • At kultur skapes mellom mennesker i samhandling • At kultur ikke gjør alle like • At kjønn, alder, utdannelse og selve situasjonen kan ha større innflytelse enn kultur.

<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">For å forstå det flerkulturelle samfunnet trenger vi både <span style="color: red; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">det beskrivende <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">og <span style="color: red; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">det dynamiske kulturbegrepet.
 * <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 13pt;">Flerkulturelle samfunn **

<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">På den ene siden kan vi i ethvert flerkulturelt samfunn finne mennesker som følger livsmønstre der kulturen forandres lite fra år til år. En antropolog kan registrere og beskrive skikker og vaner og påvise stabilitet fremfor forandring. På den annen side kan en finne mennesker der livsmønsteret er i stor endring og kanskje til og med i stress, fordi de dras mellom ulike idealer. Ofte vil barn fra minoritetsfamilier ha større kontakt med det omkringliggende samfunnet og bidra til endringer i neste generasjon. Mens kanskje foreldrene og muligens besteforeldrene var analfabeter, bruker de unge mobiltelefonene til tekstmeldinger med den største selvfølgelighet. Her vil det dynamiske kulturbegrepet egne seg bedre til forståelse av kulturelle endringer. Kulturen skapes og endres hele tiden. Og det er mennesker som skaper og endrer den.

<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">1. Drøft ulike måter ordet «kultur» brukes på. 2. Forklar forskjellen mellom et normativt og et beskrivende kulturbegrep. 3. Nevn tre typiske trekk for det beskrivende kulturbegrepet. 4. Nevn tre typiske trekk for det dynamiske kulturbegrepet. 5. Hva menes med et essensialistisk kulturbegrep?
 * <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Oppgave **

<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Etter hvert kapittel vil vi presentere noen fordypningsoppgaver som er satt opp etter følgende mal:
 * //<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 14pt;">Fordypningsoppgaver //**

delproblemstillinger og fordele oppgaver mellom dere? Kan problemstillingen formuleres mer presist? Hvis dere ikke vet hva dere skal finne, så finner dere det ikke…
 * <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Formål: **<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Tenk over hva dere vil med prosjektet. Hvorfor har dere valgt dette prosjektet? Er formålet læring av nye begreper og nytt stoff? Er det spennende, lystbetont? Har dere noen personlige erfaringer med akkurat dette?
 * <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Problemstilling **<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">: Hva vil dere finne svar på? Hva skal undersøkes? Kan dere formulere

9 analyseres nærmere? Er det noen teorier eller modeller som kan bidra til å kaste lys over prosjektet? Hva har dere lært av dette prosjektet? Konklusjoner.
 * <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Drøfting: **<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Her undersøkes elementer som kan gi svar på problemstillingen: Hva bør

spørreundersøkelse for innsamling av data. Hvordan skal dataene tolkes? Velg en eller flere av de tre nedenstående **<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">fordypningsoppgavene **<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">der dere kan anvende det beskrivende og/eller det dynamiske kulturbegrepet. Kan utføres som individuelle oppgaver eller som gruppeoppgaver.
 * <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Metode: **<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Hvordan vil dere gå frem for å finne svar på de spørsmålene som er reist? Hva slags kilder til kunnskap kan dere finne? Litteratur, Internett, observasjon, intervju,

anvendes. Eller kanskje begge? konsentrere dere om nyheter i pressen, fjernsyn, radio, eller blogger. bildeanalyse.
 * <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">1. Kultursyn i mediene **
 * <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Formål: **<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Undersøk hvilket kultursyn som presenteres i en tilfeldig valgt nyhetsutsendelse.
 * <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Problemstilling: **<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Finn ut om det er det beskrivende eller det dynamiske kulturbegrepet som
 * <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Drøfting: **<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Sett opp kriterier for de to ulike kulturbegrepene og test nyhetssendingen. Dere kan
 * <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Metode: **<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Observasjon, fjernsyn, film, Internett, I denne oppgaven kan du bruke både tekst- og

landsbyen. Er det likevel diskriminerende å synge om negergutten Hoa?
 * <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">2. Negergutten Hoa **
 * <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Formål: **<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Undersøk hvorfor visen om negergutten Hoa ble tatt bort fra den nye utgaven av Torbjørn Egners sangbok.
 * <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Problemstilling: **<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Er uttrykket «neger» diskriminerende i norsk språk? Hoa var en helt i
 * <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Drøfting: **<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Gå inn på Internett og finn hva som skjedde i denne debatten. Ta utgangspunkt i <span style="color: blue; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">http://www.nrk.no/nyheter/kultur/1.3781150 <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">og klikk deg videre. Hva forteller debatten om hvordan syn på språk og kultur forandrer seg i samfunnet?
 * <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Metode: **<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Internett, diskusjoner.

beskriver hva kultur er for dem. undersøkelsen: beskrivende eller dynamisk. Blir det en essensialistisk forståelse der dere beskriver en essens – noe som er sentralt i kulturen, eller blir det mer av typen: «Jeg blir til i møte med deg»?
 * <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">3. Hvordan er din kultur? **
 * <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Formål: **<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Å undersøke hvordan henholdsvis etniske minoriteter og etniske majoriteter
 * <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Problemstilling: **<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Å finne ut hvordan forskjellige etniske grupper inkludert din egen beskriver seg selv. Er de stort sett like eller er de forskjellige?
 * <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Drøfting: **<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Bestem dere for å velge hva slags kulturbegrep dere vil legge til grunn for
 * <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Metode: **<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Fotodokumentasjon, dybdeintervju, gruppeintervju.

<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Eriksen, Thomas Hylland. 1994. //<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Kulturelle veikryss: essays om kreolisering //<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">. Oslo: Universitetsforl. Eriksen, Thomas Hylland. 1998. //<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Små steder - store spørsmål: innføring i sosialantropologi //<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">. Oslo: Universitetsforl. Holm, Helge Vidar and Torgeir Skorgen. 2006. //<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Dialogens tenker: nordiske perspektiver på // //<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Bakhtin //<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">. Oslo: Scandinavian Academic Press. 10 Jensen, Iben. 2005. //<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Grundbog i kulturforståelse //<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">. Frederiksberg: Roskilde Universitetsforl. Johansen, Anders. 1999. //<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Medier - kultur og samfunn //<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">. Edited by Peter & Hausken Larsen, Liv. Medievitenskap. Bergen: Fagbokforlaget. Klausen, Arne Martin. 1992. //<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Kultur: mønster og kaos //<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">. Oslo: Ad notam Gyldendal. Smith, Linda Tuhiwai. 1999. //<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">Decolonizing methodologies: research and indigenous peoples //<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt;">. London: Zed Books. Svane, Marita. 2004. Interkulturel dynamik i kulturmødet: en fænomenologisk, individorienteret analyse og forståelse, Aalborg Universitet.
 * //<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 14pt;">Litteraturliste //**

<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;">En //<span style="color: red; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;">normativ kulturforståelse //<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;">(norm = regel, målestokk) forutsetter at det finnes en felles <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;">målestokk for eksempel for kunstnerisk kvalitet og menneskelig vekst. For at det skal <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;">kunne tales om god og dårlig kultur, finkultur og ukultur, må vi ha et felles verdimål. Før i tiden var det gjerne den kulturelle eliten som satte normene for hva som var bra og <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;">«dannet». Opera og klassisk musikk var for eksempel ansett som finkultur mens jazz og <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;">popmusikk var ukultur. <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;">Moderne medie- og massekommunikasjon har problematisert dette. Hvis vi kaller det som andre liker for ukultur, har vi felt en dom over dem. Finnes det for eksempel et verdimål som er gyldig både for opera og såpeopera? <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;"> <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;">En <span style="color: red; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;">beskrivende kulturforståelse <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;">nøyer seg med å beskrive ulike menneskelige aktiviteter eller livsformer. Poenget er at en ikke skal felle noen dom over kulturelle aktiviteter, men beskrive mest mulig fordomsfritt alt hva mennesker har frembrakt og vedlikeholdt for å kunne kommunisere med hverandre enten det er godt eller dårlig, og enten en liker det eller ikke. <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;"> <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;">Det <span style="color: red; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;">beskrivende kulturbegrepet <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;">brukes stadig. Den norske antropologen Arne Martin <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;">Klausen definerer kultur slik: <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;">… ideer, verdier, regler, normer, koder og symboler som et menneske overtar fra den <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;">foregående generasjon, og som man forsøker å bringe videre – oftest noe forandret – <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;">til den neste generasjon». Kultur er med andre ord «alt vi lærer om rett og galt, stygt <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;">og pent, nyttig og unyttig, om daglig atferd og meningen med livet. (Klausen 1992 <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;">27). <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;"> <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;">Forskere som bruker det <span style="color: red; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;">beskrivende kulturbegrepet <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;">er i store trekk enige om følgende: <span style="color: red; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;">Kultur <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;">kan avgrenses til et folk eller en gruppe som har enkelte fellestrekk som <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;">bygger på fortiden og endres langsomt. Man kan f. eks. tale om norsk kultur, <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;">østlandskultur, ungdomskultur eller bedriftskultur. Man går ut fra at alle i en kultur <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;">deler verdier, regler og normer – en <span style="color: red; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;">essens <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;">. <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;"> <span style="color: red; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;">Det beskrivende kulturbegrepet betyr <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;"> <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;">• At man søker å finne fellestrekk mellom personer med samme kulturelle bakgrunn. <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;">• At man forsøker å forklare personenes handlinger ut fra deres kultur. <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;">I våre dager er det ikke mulig å avgrense kulturene verken geografisk eller tematisk. Kulturenmå forstås mye mer dynamisk. <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;">«Med en <span style="color: red; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;">dynamisk kulturforståelse <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;">er kultur ikke noe et menneske har, men noe en persongjør gjeldende i det sosiale spillet i forhold til andre mennesker.» (Svane 2004:97). Kultur er ikke noe et folk eier. <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;"> <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;"> <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;">Hylland Eriksen har en dynamisk tilnærming når han definerer begrepet på følgende måte: <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;">Kultur er det omskiftelige meningsfellesskapet som gang på gang etableres og <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;">forandres når mennesker gjør noe sammen (Eriksen 1998:25). <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;">Forskere som bruker dette <span style="color: red; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;">dynamiske kulturbegrepet <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;">er stort sett enige om følgende: <span style="color: red; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;">Kulturer <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;">er //<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;">ikke //<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;">lukkede, ensartede (homogene) enheter. Kulturene kan ikke avgrenses <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;">til et geografisk sted. Kultur er ikke noe man har, men noe man gjør. Kultur er noe som <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;">skapes mellom menneskene når de kommuniserer med hverandre. Derfor er den alltid i <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;">forandring. Kulturer er //<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;">arenaer //<span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;">hvor konkurrerende oppfatninger møtes og strides. <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;">Menneskenes handlinger og oppførsel kan ikke forutsies nøyaktig. En må undersøke <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;">konkret hvilke elementer menneskene gjør gjeldende i en gitt situasjon. <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;"> <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;">Forenklet kan en si at det <span style="color: red; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;">dynamiske kulturbegrepet <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;">lyder slik: <span style="color: red; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;">Kultur er vår stadige nyfortolkning av situasjonen i møte med andre. <span style="color: red; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;">Det dynamiske kulturbegrepet betyr <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;"> <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;">• At kultur skapes mellom mennesker i samhandling <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;">• At kultur ikke gjør alle like <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;">• At kjønn, alder, utdannelse og selve situasjonen kan ha større innflytelse enn kultur.
 * Definisjoner av kulturbegrepene **
 * Normativt kulturbegrep **
 * <span style="color: black; font-family: 'Cambria','serif'; font-size: 13pt; line-height: 115%;">Det normative kulturbegrepet **
 * Beskrivende kulturbegrep **
 * Dynamisk kulturforståelse **